A személyiségfejlődési zavarok pszichológiája
2006/07-es tanév őszi félév
Szociálpedagógia szak

Tematika
1.	Mentális egészség és betegség. A normalitás problémája. A mentális betegségek osztályozása, a DSM rendszer kritikája.
2.	Az érzelmi szabályozás kezdetei. Kötődés, temperamentum, kapcsolati stílus. A modellnyújtás hatásai
A magzati élet és az újszülöttkor biológiai és pszichoszociális ártalmai.
3.	Neurotikus személyiségfejlődés gyermekkorban. Szorongás, fóbiák, pánik. Alvászavarok. Depresszív tünetképződés gyermekkorban.
4.	A pszichoszomatikus betegségszemlélet.
A leggyakrabban előforduló pszichoszomatikus tünetképződés és betegségek a gyermek- és serdülőkorban.
5.	A táplálkozás zavarai gyermek és serdülőkorban.
6.	A kiválasztás zavarai. Enurézis, enkoprézis és terápiája.
7.	Krízisek a gyermek életében. Veszteségek feldolgozása, a válási krízis hatása a gyermekre.
Mediáció a válófélben lévő szülők között.
8.	Fejlődési zavarok I. Megkésett beszédfejlődés. A leggyakoribb beszédhibák. Az elektív mutizmus.
9.	Fejlődési zavarok II. Az autizmus. Az autista gyermekek fejlesztési lehetőségei.
10.	Magatartási zavarok I. Kényszermozgások (tic), a kényszeres magatartási zavar.
11.	Magatartási zavarok II. Figyelemzavarok, a hiperkinetikus szindróma.
12.	A tanulási képességet meghatározó pszichikus funkciók fejlődése óvodáskorban. Az iskolaérettség kritériumai. Tanulási zavarok: dyslexia, dysgráfia, dyscalculia.
13.	A gyermek fizikai és szexuális bántalmazása.
14.	Antiszociális személyiségfejlődés gyermek és ifjúkorban.
Serdülő-szubkultúrák és a drogfogyasztó magatartás. Serdülőkrízisek.

Kötelező irodalom:
Dr. Ranschburg Jenő: 	Pszichológiai rendellenességek gyermekkorban, NTK, Budapest, 1998

Ajánlott irodalom:
B. Lohmann:	Diszlexiások az iskolában, Akkord Kiadó, Budapest, 1997
Balázs Anna:	Autista a testvérem
Balázs Anna:	Az autizmus korszerű elmélete
Cole, Michael-Cole, Scheila:	Fejlődéslélektan, Osiris Kiadó, Budapest, 1997
Comer, R. J.:	A lélek betegségei, Osiris Kiadó, Budapest, 2000
Donna Williams:	Az autizmus – Egyes szám első személyben, Pannonia Kiadó
Donna Williams:	Léttelenül – Egy autista nő naplója
Dr. Princzes Mária (szerk.):	Mentális és viselkedészavarok pszichológiája (szöveggyűjtemény), Okker Oktatási Iroda, Budapest
Ehrat, F. Mattmüller, F. Frick:	A nehezen nevelhető gyermek POS, Gondolat, Budapest, 1991
Janetzke, H. R. P.:	Autizmus, Élmény Kiadó, Budapest, 1993
Murányi K. Endréné-
Kabainé Huszka Antónia:	A gyermekkori és serdülőkori személyiségzavarok pszichológiája, TK, Budapest, 1994
Nagy Mária:	A gyermek és a halál
Polcz Alaine:	Meghalok én is?, Századvég Kiadó, Budapest, 1998
Porkolábné Dr. Balogh Katalin:	Kudarc nélkül az iskolában, Alex-typo, Budapest
Telkes-Bognár:	A válás lélektana, Közgazdasági és Jogi Kiadó, Budapest
Vikár György:	Az ifjúkor válságai, Budapest, 1980

A személyiségfejlődési zavarok pszichológiájának c. kurzus követelménye:		Írásbeli beszámoló
A beszámoló időpontja: 	2006. december 16. 

Amennyiben kérdésük van, a következő e-mail címre írhatnak, válaszolok: szelvira@enternet.hu 
Jó munkát, sikeres felkészülést kívánok!
Szak Elvira

Budapest, 2006. november 4.

1. Normális-abnormális fogalma

Gyermekkori magatartászavar: 	gondolkodásbeli, viselkedési, emocionális tünetek, tünetcsoportok, amelyeket a társadalom a normálistól eltérőnek, kórosnak minősít.
Normális-abnormális?
	Társadalmi normák (veszély: súlyos értékítélet)
	Magatartás gyakorisága (gond: nincs kül. a kívánatos és a nem kívánatos mag. között)
	Az egyén szubjektív közérzete 
– betegségtudat (felnőtteknél leggyakoribb kritérium)
- hiányos alkalmazkodás (preventív definíció)
Diagnosztikai gyakorlat:
-	egyénnek normához való viszonya
-	személy közérzete
-	megküzdési stratégiák, konfliktusok megoldása
Gyermekeknél 3 fő szempont:
-	felmerülő akadályok korra jellemző kezelési módjai, ill. ezek hatékonysága
-	a gy. önmaga és mások felé irányuló érzelmeinek minősége és intenzitása
-	ezek kifejezésének színvonala, a viselkedés árnyaltsága
Pszichiátria: mentális betegségek klasszifikációs rendszere (DSM-IV, BNO-10)
-	klinikai zavar, klinikai figyelmet igénylő állapot
-	személyiségzavar, mentális retardáció
-	egészségi állapot
-	pszichoszociális, környezeti problémák
-	személy működésének átlagos szintje
Fontos: 	egyes tünetek jelentése a kül. életkorokban más, és az adott probléma tünetei életkoronként mások!!!

2. Érzelmi szabályozás kezdetei

Méhen belüli fejlődés és születés
•	Fejlődési szakaszok: csíraszakasz>embrionális szakasz>magzati szakasz
•	A magzat érzékelési képességei (mozgás, látás, hallás, tanulási képesség)
•	Az anya állapota és a méhen belüli fejlődés (anyai attitűdök: kívánt/nem kívánt gyermek, támogató családtagok, lakáskörülmények, egzisztencia>biztonságérzetet nyújtó tényezők) és a pszichológiai stressz hatása (akár hormonális hatása is lehet); a táplálkozás hatása a méhen belüli fejlődésre (szélsőséges/kisebb fokú alultápláltság, rossz egészségi állapot, vetélések, megnőtt születési halálozások, rendellenességek)
•	Teratogének: a születési károsodások környezeti hatásai (gyógyszerek, dohány, alkohol, drogok, fertőzések, szennyezés, sugárzás, egyéb körülmények) és a hatások alapjai

Méhen belüli fejlődés: 	sorrendiség, időzítés, differenciálódás - újraintegráció, szakasz jellegű változások, 			egyenetlenül haladó fejlődés, visszafejlődés is megjelenhet

Születés: az első bio-szocio-pszichológiai átmenet
-	Az újszülött életképességének felmérése (fizikai állapot, viselkedéses állapot; Apgar-skála: légzés, szívverés, izomtónus, reflexválasz, sírás)
-	Koraszülés, kis születési súly és fejlődésre gyakorolt következmények

Szülő-gyerek kapcsolat kezdete
•	Csecsemő külseje
•	A korai szülő-gyermek kapcsolat (szenzitív periódus)
•	A szülők elvárásai

Korai csecsemőkor: kezdeti képességek és a változás folyamata
A legkorábbi képességek 
-	érzékelési folyamatok (hallás, látás, szaglás, ízlelés, tapintás-testhelyzet)
-	válaszfolyamatok 
Reflexek (Babinski, fogó, Moro, szopó, légző, elemi járás,…)
Érzelmek (öröm, harag, undor, csodálkozás, félelem, szomorúság)
Temperamentum
•	alapvető mutatói: aktivitás, ritmikusság, megközelítés, alkalmazkodás, válaszküszöb, reakcióerősség, hangulat terhelhetősége, figyelmi terjedelem
•	 könnyű – nehéz - lassan felmelegedő csecsemők és jellemzői, alkalmazkodás
A születés utáni első bio-szocio-pszichológiai átmenet
A szociális mosoly megjelenése
Az érzelmi kapcsolatok új formája: kötődés
-	a kötődés magyarázata (Erikson, Bowlby, Ainsworth)
-	a kötődés mintázatai (biztonságos, bizonytalan, ambivalens, elkerülő)
-	anyai válaszkészség, kötődési minták, stabilitás
-	kötődés apához és másokhoz
A szeparáció hatásai:
	- ideiglenes / huzamos elválás a szülőktől
	- nevelőotthon
	- elszigetelt gyermekek
Felépülés elszigeteltségből – Harlow majmai, emberre vonatkoztatható következtetések

3.	Neurózisok
Szorongás: 	biológiai feladata az organizmus figyelmeztetése és felkészítése vmilyen veszélyre, alapvetően 		fontos a túlélés szempontjából
1.	Manifeszt szorongások (egyértelmű tünetek)
-	Szeparációs szorongás félelem a szeretett személy elvesztésétől (4 é idősebb, értelmi képességtől független, dependencia, kölcsönösen függő helyzet; ambivalens kapcsolat-teher a függőség) cél a valódi helyzet elfogadtatása
-	Teljesítményszorongás: félelem a szeretet elvesztésétől (egysíkúbb élményanyag, kudarckerülő)
-	Generalizált szorongás: kételyek, aggodalmaskodás, állandó feszültség (szabadon lebegő szorongás, nincs oka, tárgya) – szeretet elvesztésétől való félelem- az élet valamennyi területére kiterjed a szülő manipulációja a szeretettel; önmegvalósító jóslatok
-	Pánikbetegség (szorongásroham): belső tapasztalatok rossz értelmezése

2.	Kóros védekezési módok (kóros viselkedési tünetek, hogy kirobbanni igyekvő szorongását visszafojtsa)
-	Fóbia: félelem olyan helyzetektől vagy tárgyaktól, amelyek az elfogulatlan szemlélő véleménye szerint nem tartalmaznak semmiféle fenyegetést + a fóbiás ember kerüli ezeket a kiváltó ingereket
Közönséges fóbia/szociális fóbia/elektív mutizmus/elkerülő magatartás
-	Kényszer: akaratunk ellenére rendszeresen gondolatok vagy képek “törnek be” tudatunkba, zavaróak, képtelenek vagyunk szabadulni tőlük – kényszeres gondolkodás; valamilyen cselekvéssort, amely zavaró, kellemetlen, de mégis úgy érezzük, hogy meg kell tennünk – kényszeres cselekvés
Tartalom: kínos, elborzasztó, morálisan megalázó, erőszak
Gondolat – szorongás – cselekvés

A hangulat rendellenességei: depresszió
Depresszió: 	kedvetlenség, szomorúság emocionális állapota, borús, önkritikus gondolatok, csökkent kezdeményezőerő és reakciókészség, akadály a mindennapi életben
	Disztímia/nagy depresszió
	Neurotikus/pszichotikus
	Endogén/reaktív
	Tünetei:
-	depresszív hangulat (tehetetlenség-emocionális+kognitív értelmezés)
-	halál, öngyilkosság visszatérő gondolata
-	megszokott tevékenységek iránti érdeklődés elvesztése (örömtelen)
-	étvágy- és alvászavar
-	pszichomotoros lassulás (szegényes mimika, görnyedt testtartás)
-	energia hiánya (fáradt, kimerült)
-	értéktelenség érzése (súlyos önértékelési zavarok)
-	gondolkodás akadályai (döntési képesség gyengülése, emlékezeti zavarok, dekoncentrált)
-	ingerlékenység
Diagnózis: depresszív hangulat + önértékelési zavar + teljesítményromlás
Kiváltó ok: tárgyvesztés (szeretett személy vagy szeretet elvesztése; bűntudat+harag=depresszió)
Tanult tehetetlenség (a depressziós ember mindenképpen bele fog esni egy gödörbe, de soha nem lesz képes kimászni belőle – ezt hiszi)

Az alvás zavarai
Éberség-alvás váltakozása magzati élet 24. hetét követően (újszülött napjának 90%-a alvás – élettani gát)
Felnőttre jellemző alvásfázisok 1 é kor után, legfontosabb változás az alvás szociális kontrolljának növekedése
Alvászavarok:
-	Inverz alvók (nem betegség, védekezés)
-	nem akar lefeküdni aludni (sötéttől való félelem – vizuális kontroll hiánya, ; szeparációs szorongás)
-	Alvajárás (alvásidő 1. harmada; genetikai hajlam, idővel tünetmentesség)
-	Krónikus álmatlanság (inszomnia) – csecsemőkorban súlyos fájdalom, óvodáskorban lelki konfliktusok (pszichológiai kezelés)
-	Éjszakai felriadás (pavor nocturnus) – mélyalvás, drámai tünetek (genetikai hajlam, pszichológiai tényezők, légzésproblémák) (Pszichoterápia, gátlásoldó)
-	Lidérces álom (hajnal felé általában; elfojtott indulatok, agresszív tendenciák)
__________________________________________________________________________________________

4. A pszichomotoros zavarokról
Pszichoszomatika: 	lelki eredetű testi betegségek (pl. szív- és érrendszeri betegségek, gyomor- és béltraktus megbetegedései, enuresis, asztma…)
Ma:	minden betegségnek van pszichológiai háttere
Pszichoanalízis: 	a test és a lélek, a fizikai és a lelki jelenségek integrált egységet alkotnak az organizmusban

5. A táplálkozás zavarai
 Szoptatás	- legelső interakció, nevelési helyzetek prototípusa, időbeli szabálytalanság (gyermek szükségletei – hatékonyság megélése)
	- etetés-elválasztás (jól adni és jól kapni tanulunk) (ősbizalom, önbizalom és másokba vetett hit)
Pszichoanalízis 	-      orális periódus (száján keresztül ismerkedik a világgal)
-	fixáció: orálisan fixált ember beszédes, ivós, rágós, dependens…
-	regresszió: lelki v. fizikai stressz hatására a libidó egy magasabb fejlettségi szintről esik vissza
Evészavar: 25-35%
Oka lehet: 	- motoros idegrendszeri rendellenesség (nyelés, rágás)
- pica (súlyos ért. fogy., nem táplálék fogyasztása)
- nevelési probléma (étvágytalanság, rossz evés,…)
-	evés-éhségérzet határozza meg, megszűnése éhség csillapításakor
-	ne egyen két étkezési időpont között! (étkezési szokások-biológiai óra)
-	joga van néhány ételt nem szeretni
Táplálkozási zavarok:
Gyarapodási kudarc (anyától nem fogadja el, kóros bukás)
Kóros gyermeki elhízás, obesitas (genetikai hajlam, pszichológiai probléma következménye)
normális kövérség / fejlődési kövérség / reaktív kövérség 
Anorexia nervosa – drámai fogyókúra (akár életet is veszélyezteti)
	Jóléti társadalmak, 12-17 é lányok, táplálkozás –pszichológiai fegyver
	Ijesztő soványság, betegségtudat hiánya, átlagosnál szorongóbbak
Bulímia – hosszú éhezés után falni kezd, ingerléses hányás

Terápia: étvágygerjesztő, antidepresszánsok, pszichoterápia, családterápia

6. A kiválasztás zavarai

Pszichoanalízis – anális szakasz (szobatisztaság kialakulása, kiválasztás, visszatartás)
	Fixált ember: sovány, pontos, rendszerető, konok, önfejű, fukar,…
	Regresszió: figyelem- és segítségkérés, szülő felé irányuló indulat, konfliktusok,…
Szobatisztaság. 1,5é kor előtt sem szellemileg, sem szomatikusan nem érett a gyermek
Enuresis: 	bevizelés (5. életév, heti legalább egyszer)
	Nappali/éjszakai, primér/szekunder
	Lehet organikus oka!!! (orvosi vizsgálat)
Encopresis:	bekakilás, ritkább és súlyosabb zavar, szinte mindig nappalra (orvosi vizsg.!)
	Manipulatív szennyezés / krónikus hasmenés / krónikus székrekedés
Megoldás: 	pszichoterápia

7. Krízisek a gyermek életében
A válás lélektana
Válás: nem egyszeri esemény, hanem hosszú folyamat; megterhelő, traumatizáló élmény
- döntéshozó szakasz – tényleges válás – hajlandó vállalni a felelősséget a döntéséért, és nem egyoldalúan vádolja a másikat a házasság tönkretételével
- tényleges különválás (válás = tárgyvesztés; szeparációs tünetcsoport, a partner eltűnik a megszokott érintkezésekből, a másik hozzáférhetetlen,érzelmi leválás; gyermekeknek legnehezebb a fizikai különválás, jövő tisztázása, gyerek biztonsága = magabiztos szülő

A különböző korú gyerekek reakciói a válásra:
Megnevezés	3-5 éves	6-8 éves	9-12 éves	13-18 éves	
Normál reakciók	Fokozott ragaszkodás, rémület, regresszió	Meghatározhatatlan szomorúság és harag, vágyakozás a távol levő szülő után, félelem, hogy bármitől megfosztják, az agresszió kiélésének zavarai	Intenzív, meghatározott tárgyra irányuló harag, szégyen, identitás- és lojalitásproblémák	Kiábrándultság, harag, szomorúság, gátlásosság vagy nyugtalanság, saját jövőjével kapcsolatos aggodalmak, partnerkapcsolati problémák	
Zavarok az alkalmazkodásban 	Depresszió, tartós önvádolás, ágybavizelés	Koncentrációs zavarok	Romló iskolai teljesítmény, elszigetelődés és/vagy agresszió a kortárscsoportokban, depresszió, alacsony önértékelés	Éretlen szexuális kapcsolatok, vagy a szexualitás teljes elutasítása, szoros viszony az egyik szülővel	
Alkalmazkodási stratégiák	Fantáziák, kivetítések, idealizálás	Tagadás, kényszeres viselkedés, makacs békítési fantáziák	Konstruktív tevékenység, tudatos szövetség az egyik szülővel, érzelmek és gondolatok tudatos szabályozása	Visszahúzódás, érzelmi leválás, felgyorsult érés	

Megoldandó lélektani feladatok elvált szülők gyermekeinek: 
-	házasság felbomlásának tudomásul vétele, szembenézés a realitással
-	függetlenítés a szülői konfliktusoktól
-	az egyik szülő elvesztésének élményfeldolgozása
-	a szükségképpen jelentkező harag és önvádlás feloldása
-	a válás véglegességének elfogadása, lemondás az újraegyesítésről
-	az emberi kapcsolatok lehetőségének reális megítélése

Mediáció: 	válási közvetítés (vitatott kérdések elrendezése a jövőre vonatkozóan ) – a realitásérzék és a tudatosság fokozása direkt módszerekkel
Gyermekelhelyezés. 	Legjobb gondozásra képes + a másik szülővel való kapcsolattartást biztosítja

Halál
Haláltudat: 	az egyéni lét végességéről szerzett tudomás
Halálfélelem: 	4-6 é korban megjelenő szorongásforma, közel azonos a felnőtt emberével
Polcz Alaine: 	halál tabu (gyász hagyománya, rítusok eltűnőben, félelem, hárítás)
Nagy Mária: 	gyermek felfogása a halálról:
-	animista (3-5 év), a halált mint irreverzibilitást tényt nem fogadja el, átmeneti állapot
-	perszonifikáló (5-9 év), megszemélyesítés, a halál élő, gondolkodó személy
-	reális felfogás (késői gyermekkor), testi folyamat, ambivalencia

8. Fejlődési zavarok
Ritmikus, motoros rendellenességek
Ujjszopás: 	0-18,20 hó mindennapos jelenség, utána betegség, erős szorongás esetén emocionális egyensúlyteremtés a gy. Célja
Önringatás: 	fej lengetése, karok szárnyszerű csapkodása, önringatás, jaktálás, 0-1 é nem kóros, átmenet a tudatosan nem ellenőrzött, összerendezetlen és a koordinált szándékos cselekedetek között; mentális zavar, autizmus, értelmi fogyatékosság esetén nem tűnik el
Tic: 	vázizomzat meghatározott izomcsoportjának gyors, ismétlődő, cél és szándék nélküli mozgás	enyhe, átmeneti tic / krónikus tic / La Tourette-szindróma

Motoros működési zavarok – hiperaktivitás
Hiperaktivitás tünetei:
-	extrém expanzív vis., nyugtalanság
-	nem tud egy helyben maradni, folyton izeg-mozog
-	nehezen marad meg a helyén
-	nyugtalanság alvás közben
-	állandó mozgásban van
Impulzivitás tünetei:
-	gondolkodás előtt cselekszik
-	extrém gyakori tevékenységváltás
-	feladatát nehezen tudja megszervezni
-	állandó felügyeletet igényel
-	játékban, csoportos helyzetben nehezen várja ki a sorát
-	gyakran közbeszól
Figyelemzavar tünetei:
-	nem fejezi be, amit elkezdett
-	gyakran tűnik úgy, mintha nem figyelne
-	figyelme könnyen elterelhető
-	feladatra nehezen összpontosít
-	játékhelyzetben nehezen marad meg.

A kórkép elnevezési formái: 	hiperkinetikus impulzív kórkép
hiperaktív gyermek szindróma
minimális agyi diszfunkció (MCD), ADHD)
A hiperaktivitás kialakulásának okai: 	minimális agyi diszfunkció (lágy neurológiai tünetek), idegrendszeri éretlenség, genetikai okok, kulturális hatások, pedagógiai – módszertani problémák
Mit lehet tenni? 	Elfogadás, ésszerű szabályrendszer, környezet átalakítása, következetesség, szokások, rutinok
Felnőttként: 	a motoros nyugtalanság számottevően csökken, figyelemprobléma marad
Gond: 	másodlagos tünetek agresszió mentén (indulatkitörések, hazudozás, …)
Kezelés:	gyógyszer, viselkedésterápia, türelem, szelíd következetesség

Kognitív funkciók zavarai:
-	figyelem szelektivitása
-	kognitív stílus: ahogy az ember felfogja a környezetéből érkező ingereket, és ahogyan reagál rájuk (reflektív, impulzív)
-	emlékezés problémái (sorrendiség)
-	absztrakt gondolkodás zavara
-	gond: kudarc – magatartási problémák, kóros szocializációs folyamatok
-	megoldás: korai felismerés, fejlesztés

A beszéd és a kommunikáció zavarai:
-	„belső nyelv” – „receptív nyelv” – „expresszív nyelv”
-	Ha 3 é koráig nem beszél – kivizsgálás
-	Megkésett beszédfejlődés
-	Artikulációs zavarok (bébinyelv)
-	Receptív nyelv károsodása (beszédértés zavara)
-	Dadogás (beszéd folyamatossága sérül, klónusos/tónusos, fiúknál gyakoribb; többokú rendellenesség, kommunikációs zavar, logopédus + pszichológus együttes terápiája)
-	Elektív mutizmus (helyzethez kötött hallónémaság, lányoknál gyakoribb, ismeretlen etiológiájú, neurotikus viselkedés, kóros hárítás)

9. Súlyos mentális zavarok, autizmus

Autizmus: 	- minőségi károsodás a kölcsönös szociális interakció terén
-	minőségi károsodás a verbális és a nem verbális kommunikáció, valamint a képzelőerőt igénylő tevékenységek terén
-	a tevékenységek és az érdeklődés feltűnően korlátozott repertoárja
Tünetei:	- szociális izoláció („autos” – én, extrém autista magány)
-	értelmi elmaradás (70% ért. fogy., szerepátvételre képtelen, jó IQ = Asperger szindróma)
-	nyelvi hiányosságok (kb. 25% nem beszél, megkésett beszédfejlődés, személyes névmás cseréje)
-	ragaszkodás az egyformasághoz
-	rituális jellegű motoros aktivitás (jaktálás)
-	abnormális reakciók a külső ingerekre (hipo – hiperszenzitív)
-	szokatlan képességek (?!)
Elméletek: pszichoanalitikus, neurológiai háttér tisztázatlan, genetikai (fiúknál 3-szor gyakoribb, gondolkodásmód-elmélet)
Terápia: viselkedésterápia, gyógyszer

10. Kényszeres magatartási zavar 
L. neurotikus személyiségfejlődés

11. Figyelemzavarok, hiperkinetikus szindróma
L. neurotikus személyiségfejlődés

12. Iskolaérettség, tanulási zavarok
Iskolaérettség szempontjai:
-	figyelem, feladatértés, feladattudat, feladattartás, monotóniatűrés, munkatempó,…
-	általános tájékozottság (családi körülmények, testséma, téri-idői tájékozódás,…)
-	matematikai gondolkodás (műveletek megnevezése, végzése, hányas számkörben eszközzel és anélkül, mennyiségállandóság, mennyiségi relációk,….)
-	gondolkodás (problémamegoldás, ok-okozati összefüggések felismerése, analógiás gondolkodás, analízis-szintézis,…)
-	szókincs (megfogalmazások, érzelmi hangsúlyok…)
-	emlékezet (képi, szóbeli)
-	mozgás, finommotorika (összerendezettség, ceruzafogás, vonalvezetés, ábramásolás, koordináció, családrajz,…)
-	szociális, érzelmi tényezők
-	összefoglaló jellemzés, megoldási javaslat

A percepció zavarai:
Akusztikus/vizuális/taktilis/kinesztetikus percepcióban jelentkező zavarok – olvasás, írás elsajátításában akadályok (diszkrimináció, figura-háttér, analízis-szintézis, irány-térészlelés)

Tanulási zavarok
Diszlexia (olvasástanulási nehézség) tünetei:
o	gyenge írás, olvasás, helyesírás terén
o	bizonyos nyelvi feladatokbeli problémákat mutat
o	térirány zavar mutatkozik
o	gyenge emlékezet
o	szekvencialitás problémái
o	diszlexia a családban
o	átlagos vagy átlag feletti intelligencia

Áldiszlexia:
-	koraszülések magas száma
-	szociális, társadalmi kultúra változása – nincs elegendő lehetőség az aktív szókincs gyakorlására, „verbális hospitalizáció”
-	korai beiskolázás ténye (egy-egy részfunkció természetes biológiai érése eltolódhat)
-	olvasókönyvek (globális módszer, gyorsított tempó)

Diszlexia-veszélyeztetettség jelei óvodás- és kisiskoláskorban:
-	mozgás-motórium (motoros ügyetlenség, görcsös testtartás, kapkodás, …)
-	finommotorika (görcsös ceruzafogás, keresztezett preferenciák, irányzavar, beszédmozgás, szűkös szókincs, tőmondatok, diszgrammatikus beszéd, beszédmegértési nehézség)
-	akusztikus percepció zavarai 
-	vizuális percepció zavarai
-	kialakulatlan feladattudat, elégtelen koncentráció, motiválatlanság
Diszlexia kialakulásának okai:
-	percepciós zavar
-	nyelvi fogyatékosság
-	figyelemhiány
-	ingermodalitások közötti kapcsolatteremtés fogyatékosságának következménye
-	asszociatív tanulás hiányossága
-	alkati + nyelvi fogyatékosság

Diszgráfia (írás elsajátításának nehézsége) tünetei:
-	szinte olvashatatlan írás
-	a mozgástervezés nehézségei
-	vizuális felfogóképesség csökkenése
-	vizuális memória zavara
-	téri orientáció zavara
-	fonetikai hibák
-	betűk felcserélése
-	betoldási és kihagyási, sorozathibák, értelmetlen hibák

Diszkalkulia (számolás elsajátításának nehézsége) tünetei:
-	számok kihagyása, felcserélése a számlálásnál
-	számfogalom gyengesége
-	globális mennyiségfelismerés hiánya
-	számnév-számjegy-mennyiség nem megfelelő egyeztetése
-	alapműveletek értelmezésének, megoldásának problémái
-	gyenge számemlékezet
-	szöveges feladatok megértésének, elvégzésének hibái
-	matematikai szabályok felismerésének, megfogalmazásának, megtartásának gondjai

13. Gyermekbántalmazás
Bántalmazás (abuzus): fizikai, szexuális vagy pszichológiai
Pszichológiai bántalmazás:
-	az összes bántalmazó és elhanyagoló cselekvés a szülő részéről (bizonytalan definiálás)
-	minden, ami nem fizikai és nem szexuális bántalmazás, és káros következményei vannak a gyermek fizikai, mentális vagy érzelmi fejlődésére
-	megjelenési formái: megszégyenítés, befeketítés, visszautasítás, rettegésben tartás, izolálás, figyelmen kívül hagyás, durva elutasítás, megrontás, ellenségesség, deviáns viselkedés jóváhagyása, elhanyagolás, verbális agresszió, ijesztegetés
Következmények:
-	étvágytalanság, enuresis, encopresis,…
-	dependencia, depresszió, visszahúzódás, labilitás, önértékelési zavarok
-	inkompetencia, gondolkodási lassúság, tanulási zavarok, …
-	lopás, hazudozás, agresszió, prostitúció, kortárs kapcsolatok romlása,…
-	pesszimista világkép
-	agresszív viselkedés nő a pszichológiai bántalmazás arányában, a fizikai bántás nem növeli markánsan a gyermek agresszióját
Kockázati tényezők:
-	szülők pszichológiai rendellenességei (agresszív, uralkodni vágyó felnőttek, éretlen érzelmi szint, alacsony frusztrációtűrés, önértékelés, pszichopátiás személyiség)
-	családok stresszhelyzete (munkanélküliség)
-	gyermeki jellemzők (fizikai tényezők, a “rossz jelképeivé vált gyermekek, gyenge kötődés)
-	életkor)
-	szociológiai tényezők (szegénység, a család támogató rendszerének hiánya, krónikus és állandó életforma az erőszak, alkohol- és drogfogyasztás, …)
-	veszélyeztető család (átlagosnál nagyobb családnagyság, atipikus családi struktúra)
14. A serdülőkori fejlődés biológiai és szociális alapjai
Ifjúkor: 	átmenet a gyermek- és a felnőttkor között, életévekben is nehéz meghatározni
-	Szexuális fejlődés
-	Nemi érés fejlődésre gyakorolt hatása
-	A pubertás pszichológiai hatása (korai, késői érés következményei)
-	Társas élet újjászerveződése

A serdülők három nagy feladatköre:
-	érzelmi függetlenedés a családtól, az én-azonosság elvesztése nélkül családon kívüli kapcsolatok alakítása
-	nemi szereppel való azonosulás (szexuális érettség, kielégülés más nemű partnerrel történő nemi egyesüléssel)
-	felnőtt társadalmi szerep vállalása (önálló életvitel, megfelelő pálya, felelősségérzet magáért és mások sorsáért)

Elméletek:
-	Freud: genitális szakasz
-	Erikson: identitás vagy szerepkonfúzió
-	Piaget. Formális gondolkodás
-	Jones: a gyermekkori konfliktusok újra feltámadnak
-	Buda Béla: ifjúsági szubkultúra sajátos szerepelvárásokkal

„Zökkenők” lélektani okai:
-	gyermekkori traumák a fejlődő személyiséget bizonyos irányban túlérzékennyé tették
-	a család belső egyensúlyzavarai a serdülők fokozatos függetlenedési folyamatának útját állják
-	kortárscsoport elvárásai nehezen összeegyeztethetők az én-azonossággal

Aggodalomra okot adó vészjelek, tünetek: 
-	teljesítménygátlás (tanulási nehézség, vizsgadrukk)
-	szociális gátlás (beilleszkedési zavar, szexuális probléma)
-	pszichoneurotikus tünetképzés (rosszullétek, fóbiák)
-	vegetatív neurotikus tünetképzés (fejfájás, szédülés, verejtékezés, szívdobogás érzése)
-	autoritáskrízis, disszocialitás (iskolakerülés, garázdálkodás, csavargás,…)
-	öngyilkossági kísérlet
-	depresszió, öngyilkossági kísérletek nélkül
-	határesetek

Autoritáskrízis, disszocialitás:
Disszocialitás: a serdülőkori lázadás kiélezett formája (későn jön haza, rendetlen, elhanyagolja a tanulást)
Autoritáskrízis: nagyobb gond, ha a társadalom szabályaiba, törvényeibe ütközik (csavargás, lopás, prostitúció)

Antiszociális személyiség:
-	brutális nevelés
-	meleg, szeretetteljes érzések hiánya vagy megvonása
-	az erkölcsi fejlődéshez nélkülözhetetlen pozitív kisgyermekkori kapcsolat hiánya

SZIGORLATI   TÉTELEK   PSZICHOLÓGIÁBÓL
Tanító, óvoda– és szociálpedagógus hallgatók számára
Vác, Apor Vilmos Katolikus Főiskola
2006/07-es tanév

1.	A pszichológia rövid története, főbb nézőpontok a pszichológiában. A pszichikus fejlődést meghatározó tényezők: öröklés, környezet, nevelés. Az érés és tanulás szerepe a fejlődésben. A fejlődés és fejlesztés törvényszerűségei. Örökletes és környezeti ártalmak a magzati életben. 

2.	A szocializáció fogalma, folyamata, színterei: elsődleges és másodlagos szocializáció. A szociális magatartásformák elsajátítása: imprinting, utánzás, modellkövetés, identifikáció, interiorizáció. A nevelés módszereinek pszichológiai elemzése: jutalmazás, büntetés. A gyermek értékelésének szempontjai. A fegyelem és a fegyelmezés kérdésköre.

3.	A gyermek fejlődése fogantatásától a kisgyermekkor végéig I. Prenatális fejlődés. Érzékelés, észlelés, mozgás, gondolkodás, beszéd fejlődése. A biológiai alapfunkciók zavarai: alvászavarok, táplálkozás zavarai újszülött, csecsemő és kisgyermekkorban. 

4.	A gyermek fejlődése fogantatásától a kisgyermekkor végéig II. A korai anya-gyermek kapcsolat jelentősége. Érzelmek fejlődése, a kötődés kialakulása, kötődési típusok jellemzése. A hospitalizáció jellemzése. 

5.	Az énfejlődés folyamata: az éntudat és az énkép fogalma, alakulását befolyásoló tényezők. Önismeret, én-ideál. Pszichoszociális fejlődésmenet (Erikson). A biológiai alapfunkciók zavarai: kiválasztás zavarai.

6.	Személyiségfejlődés óvodás- és iskoláskorban. A megismerési funkciók, a mozgás fejlődése. Az iskolaérettség pedagógiai és pszichológiai feltételei. A serdülő és ifjúkor jellemzői. A figyelemhiányos gyermek. Az impulzivitás, hiperaktivitás megnyilvánulásai.

7.	A tanulás fogalma, típusai. Az emlékezés. Rövid és hosszú távú memória, implicit memória, konstruktív memória. Tanulási stratégiák, emlékezetfejlesztő módszerek. Kooperatív tanulás. Tanulási zavar meghatározása, következményei.

8.	A személyiség fogalma, típustanok, a személyiség vonáselméleti és pszichoanalitikus megközelítése. Konzisztenciaparadoxon. Az érett személyiség. A pszichoszomatikus betegségszemlélet. A leggyakoribb pszichoszomatikus betegségek gyermek- és serdülőkorban. 

9.	A képzelet fogalma, fejlődése. A kreativitás fogalma, mérése. A gyermeki világkép. A játék, a rajz és a mese szerepe a gyermek személyiségfejlődésében. A játék- és ábrázolótevékenység fejlődése. Motorikus rendellenességek óvodáskorban.

10.	A gondolkodás fogalma, jellemzői, a problémamegoldó gondolkodás. Konvergens és divergens gondolkodás kapcsolata az intelligenciával. Az értelmi fejlődés szakaszai (Piaget). Az értelmi fogyatékosság fogalma, osztályozása. Az integrációs nevelés lehetőségei.

11.	A motiváció fogalma, fiziológiai alapjai. A motívumok rendszere, a motívumok hierarchiája (Maslow). Teljesítménymotiváció és igényszint. A tehetséges gyermek. A percepció zavarai: diszlexia, diszgráfia, diszkalkulia.

12.	Az érzelmek fogalma, összetevői, fajtái. A stressz fogalma, biológiai alapjai. A stresszel való megküzdés lehetőségei. A stresszleküzdő stratégiák jellemzése. A tárgyvesztés fogalma. Veszteségek kezelése gyerekkorban.

13.	Az erkölcs kialakulása, fejlődése. Az erkölcsi fejlődés szakaszai (Piaget, Kohlberg). A konfliktusok fogalma, típusai, a konfliktusmegoldó stratégiák jellemzése. A magatartási problémák gyermekkorban. 

14.	A pedagógus személyisége, önismerete és lelki egészsége. Vezetési stílusok és hatásaik. Az önmagát beteljesítő jóslat a pedagógiában. A szorongás fogalma, típusai gyermekkorban, iskolafóbia.

15.	A személyészlelés és társas viselkedés. Vonzalom. Kategorizáció, sztereotípia, attribúció, előítélet. Az attitűd fogalma, funkciói. A kognitív disszonancia elmélete. Énképvédő manőverek és elhárító mechanizmusok. Az antiszociális személyiség jellemzői.

16.	A szerep szociálpszichológiai elemzése. Státusz és szerep. Szerepelvárások és szerepkonfliktusok. Nemi szerepek és a pszichoszexuális fejlődés. Gyermekbántalmazás.

17.	A kommunikáció fogalma, formái. A verbális és nonverbális kommunikáció. A metakommunikatív közlésmódok. A nyelvi hátrány. A korlátozott – kidolgozott kód jellemzői. A beszéd és a kommunikáció zavarai: megkésett beszédfejlődés, gyakori beszédhibák, szelektív mutizmus.

18.	Egyén és csoport. A csoportdinamikai folyamatok jellemzése. A csoport alakulásának folyamata. Szociometria. Csoportkohézió, csoportnorma, csoportnyomás, csoportdöntés, konformizmus és deviancia. 

19.	A humanisztikus pszichológia felfogása a nevelésről. Gordon: Tanári Hatékonyság Tréning. A problémákkal küzdő diákok segítésének konstruktív módszerei. Az eredményes kommunikáció gátjai. A hatékony tanár – diák kommunikáció. A szociális kommunikáció zavara: az autizmus, az autista gyermekek fejlesztésének lehetőségei.